Хелдерлин, Грци и Немци. Једна потрага за националним идентитетом (Књижевна историја — часопис за науку о књижевности, 2026)
У првом делу овог рада излаже се и тематизује „опчињеност“ немачких мислилаца и писаца друге половине осамнаестог и с почетка деветнаестог века античком Грчком. Шлегелове, Винкелманове и Шилерове визије Грка и Немаца уводе у Хелдерлиново наслеђивање и одступање од њих, чему се придаје посебна пажња. Други део рада посвећен је коментарима и тумачењима Хелдерлинове заоставштине. Хајдегерове интерпретације, које заузимају његов највећи део, изазвале су реакције, међу другима, Адорна, Лаку-Лабарта, Брункхорста. У спору око Хелдерлиновог наслеђа, текст прати њихова виђења грчко-немачке повезаности у савремености. Завршни део рада, враћајући нас на почетак немачке културне асимилације и/или апропријације Грка, указује на један модел „националне идентификације“ у идеализованом и недостижном Другом, модел према коме се немачка мисао и даље огледа у Грцима и огледа са њима, са неизвесним исходом, не само у погледу пуке коректности тумачења, него и када је реч о томе на чију штету и/или на чију ползу се то огледање одиграва.